![Provtagning på ko.](https://landetsfria.nu/wp-content/uploads/2024/06/d1397e59-832b-4e3a-aa0e-568bf0e1a827-1244x700.jpg)
Det krävs ett mer omfattande provunderlag för en fortsatt god övervakning av antibiotikaresistensen hos bakterier bland svenska djur. Det menar Statens veterinärmedicinska anstalt i en ny rapport.
Det är framför allt sjukdomsframkallande bakterier hos gris och nötkreatur som det behövs ett större provunderlag för. Detta för att säkerställa hög kvalitet på övervakningen av antibiotikaresistens.
– Antalet prover är för lågt för att vi ska kunna upptäcka eventuella problem tidigt och känna oss helt trygga med våra bedömningar av läget, säger Oskar Nilsson, chef vid sektionen för antibiotikafrågor, vid Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA).
Behöver skapa fungerande samarbeten
Det finns flera förklaringar till varför underlaget är för litet. Vissa sjukdomar är sällsynta bland djur i Sverige och i andra fall kan det handla om att undersökningar som görs inte ger rätt typ av underlag. SVA menar också att övervakningen måste omfatta även analyser som görs av andra aktörer än SVA.
– Här önskar jag att alla led i kedjan funderar över vad de kan göra. Djurägare och veterinärer behöver känna att det är viktigt att ta prover och få ut användbar information från dessa. Samtidigt behöver vi på SVA, med inspiration från länder som lyckats skapa fungerande samarbeten, jobba vidare på att kunna inkludera kvalitetssäkrade resistensdata från andra laboratorier, säger Oskar Nilsson.
EU tar fram stöd för övervakning av bakterier hos djur
EU har riktlinjer för provtagning för att undersöka bakterier som har särskild betydelse för folkhälsan. Men undersökning och provtagning av sjukdomar hos djur har inte varit lika rigorös inom EU som i Sverige. Nu tar dock unionen fram riktlinjer även för stöd av övervakning av bakterier som kan orsaka sjukdomar hos djur.
– Vi tog med den typen av information från början eftersom vi tyckte att det är en viktig del i arbetet med att stötta en klok användning av antibiotika till djur. På så sätt kan vi bevara antibiotika som effektiva läkemedel för både djur och människor, säger Oskar Nilsson.